<html><head><meta name="color-scheme" content="light dark"></head><body><pre style="word-wrap: break-word; white-space: pre-wrap;">%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%
% Contents: Things you need to know
% $Id: things.tex 536 2015-06-26 06:41:33Z oetiker $
%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%%

\chapter{Asjad, mida tuleks teada}
\begin{intro}
PeatÃ¼ki esimeses pooles anname lÃ¼hikese Ã¼levaate \LaTeXe{} filosoofiast
ja ajaloost. Teises pooles keskendume \LaTeX i-dokumendi
pÃµhistruktuurile. Selle peatÃ¼ki lÃ¤bilugemisel peaks tekkima \LaTeX i
tÃ¶Ã¶tamisest Ã¼ldine arusaam, mida lÃ¤heb vaja raamatu Ã¼lejÃ¤Ã¤nud osa
mÃµistmiseks.
\end{intro}

\section{Nimed}
\subsection{\TeX}

\TeX{} on \index{Knuth, Donald E.}Donald E. Knuthi kirjutatud
arvutiprogramm \cite{texbook} teksti ja valemite ladumiseks. Knuth
alustas trÃ¼kiladumisprogrammi \TeX{} loomist aastal 1977, et uurida
vÃµimalusi, mida pakkusid tol ajal kirjastamistÃ¶Ã¶stuses levima hakanud
digitaalsed trÃ¼kiseadmed, iseÃ¤ranis lootuses pÃ¶Ã¶rata Ã¼mber
trÃ¼ki"-kvaliteedi jÃ¤rkjÃ¤rguline langus, mida ta nÃ¤gi omaenda raamatute ja
artiklite peal. \TeX{} sellisel kujul, nagu me teda tÃ¤napÃ¤eval kasutame,
valmis aastal 1982. VÃ¤ikesi tÃ¤iendusi tehti veel 1989. aastal, kui
parandati 8-bitiste mÃ¤rkide ja mitmekeelsuse tuge. \TeX i kuulsus
pÃµhineb sellel, et ta on Ã¤Ã¤rmiselt stabiilne, tÃ¶Ã¶tab paljudel
arvutitÃ¼Ã¼pidel ja on sama hÃ¤sti kui veavaba. \TeX i versiooninumber
lÃ¤heneb arvule $\pi$ ja on praegu $3{,}141592653$.

Nime \TeX{} hÃ¤Ã¤ldatakse kui "`tehh"', kus "`hh"' hÃ¤Ã¤ldub nagu saksa
sÃµnas \emph{ach}\footnote{Saksa keeles on \emph{ch} hÃ¤Ã¤ldamiseks Ãµieti
kaks viisi ja vÃµiks arvata, et \emph{ch} pehme hÃ¤Ã¤ldus sÃµna \emph{Pech}
moodi on sobivam. Sellekohasele kÃ¼simusele vastas Knuth saksa Vikipeedia
andmetel: "`Ma ei pahanda, kui inimesed hÃ¤Ã¤ldavad sÃµna \TeX{} nii, nagu
neile meeldib [\,-\,-\,-\,] ning Saksamaal Ã¼tlevad paljud pehme "`ch"',
sest X jÃ¤rgneb vokaalile e, mitte kÃµva "`ch"', mis jÃ¤rgneb vokaalile a.
Vene keeles on sÃµna \emph{tex} vÃ¤ga tavaline ja hÃ¤Ã¤ldub nagu "`tjeh"'.
Kuid ma usun, et kÃµige sobivam hÃ¤Ã¤ldus on kreeka keeles, kus "`ch"' on
kaledam nagu sÃµnades \emph{ach} ja \emph{loch}."'} vÃµi \v{s}oti sÃµnas
\emph{loch}. HÃ¤Ã¤ldus "`hh"' tuleneb kreeka tÃ¤hestikust, kus X on tÃ¤ht h
ehk hii. \TeX{} on ka kreeka sÃµna {\greektext teqnik'h} `tehnika'
esimene silp. ASCII-keskkonnas kirjutatakse \TeX{} kujul \texttt{TeX}.

\subsection{\LaTeX}

\LaTeX{} on makrode pakett, mis vÃµimaldab autoritel oma kirjatÃ¶Ã¶d
vormistada ja trÃ¼kkida kÃµige kÃµrgemal tÃ¼pograafilisel kvaliteeditasemel,
rakendades eeldefineeritud professionaalset kujundust. \LaTeX i on
loonud \index{Lamport, Leslie}Leslie Lamport~\cite{manual} ning see
kasutab ladumismootorina kÃ¼ljendusprogrammi \TeX. Praegusel ajal haldab
\LaTeX i \index{Mittelbach, Frank}Frank Mittelbach.

%In 1994 the \LaTeX{} package was updated by the \index{LaTeX3@\LaTeX
%  3}\LaTeX 3 team, led by \index{Mittelbach, Frank}Frank Mittelbach,
%to include some long-requested improvements, and to re\-unify all the
%patched versions which had cropped up since the release of
%\index{LaTeX 2.09@\LaTeX{} 2.09}\LaTeX{} 2.09 some years earlier. To
%distinguish the new version from the old, it is called \index{LaTeX
%2e@\LaTeXe}\LaTeXe. This documentation deals with \LaTeXe. These days you
%might be hard pressed to find the venerable \LaTeX{} 2.09 installed
%anywhere.

\LaTeX{} hÃ¤Ã¤ldub kui "`La-tehh"' vÃµi "`Lei-tehh"'. ASCIIs
kirjutatakse \LaTeX{} kujul \texttt{LaTeX}. \LaTeXe{}
hÃ¤Ã¤ldatakse "`La-tehh kaks e"' ja kirjutatakse \texttt{LaTeX2e}.

%Figure~\ref{components} above % on page \pageref{components}
%shows how \TeX{} and \LaTeXe{} work together. This figure is taken from
%\texttt{wots.tex} by Kees van der Laan.

%\begin{figure}[btp]
%\begin{lined}{0.8\textwidth}
%\begin{center}
%\input{kees.fig}
%\end{center}
%\end{lined}
%\caption{Components of a \TeX{} System.} \label{components}
%\end{figure}

\section{PÃµhialused}

\subsection{Autor, kujundaja ja laduja}

KÃ¤sikirja avaldamiseks annab autor selle kirjastamisfirmale. Firma
kujundaja paneb seejÃ¤rel paika teose kujunduse (veerulaius, kirjatÃ¼Ã¼bid,
vahed enne ja pÃ¤rast pealkirja,~\ldots). Kujundaja kirjutab oma juhised
kÃ¤sikirjale ja annab selle siis ladujale, kes teose vastavalt nendele
juhistele valmis laob.

Inimkujundaja pÃ¼Ã¼ab aru saada, mida autor kÃ¤sikirja kirjutamise ajal
mÃµtles. PeatÃ¼kkide pealkirjade, viidete, nÃ¤idete, valemite jne Ã¼le
otsustab ta oma professionaalsete teadmiste ja kÃ¤sikirja sisu pÃµhjal.

\LaTeX i keskkonnas on kujundaja rollis \LaTeX{} ja ladujaks \TeX. Kuid
et \LaTeX{} on "`ainult"' programm, vajab ta seetÃµttu rohkem abi. Autor
peab talle andma tÃ¤iendavat informatsiooni, kirjeldades teose loogilist
struktuuri. See informatsioon kirjutatakse teksti sisse "`\LaTeX i
kÃ¤skudena"'.

Selline lÃ¤henemine erineb Ã¼snagi
\index{visuaalredaktorid}visuaalredaktorite\footnote{\wi{WYSIWYG}
(\emph{What you see is what you get} `Mida nÃ¤ed, seda saad').} omast,
mida jÃ¤rgib enamik tÃ¤napÃ¤eva tekstitÃ¶Ã¶tlusprogramme, nagu \wi{MS Word}
ja \wi{LibreOffice}. Nendes programmides mÃ¤Ã¤rab autor dokumendi
kujunduse interaktiivselt teksti sisestamise kÃ¤igus. Autor nÃ¤eb
ekraanil, kuidas teos prindituna paistab.

\LaTeX i puhul autor lÃµppvÃ¤ljundit tavaliselt teksti kirjutamise ajal ei
nÃ¤e, kuid lÃµppvÃ¤ljundit saab vaadata ekraanil pÃ¤rast faili tÃ¶Ã¶tlemist
\LaTeX iga. Siis on vÃµimalik enne printimist teha dokumendis parandusi.

\subsection{KÃ¼ljenduse kujundus}

TÃ¼pograafiline kujundamine on oskustÃ¶Ã¶. Oskusteta autorid teevad tihti
tÃµsiseid vormistamisvigu eeldades, et teose kujundamine on eeskÃ¤tt
esteetika kÃ¼simus: "`Kui dokument nÃ¤eb ilus vÃ¤lja, siis on ta hÃ¤sti
kujundatud"'. Aga kuivÃµrd dokument on mÃµeldud lugemiseks, mitte seinale
riputamiseks, on loetavus ja arusaadavus palju olulisemad kui ilus
vÃ¤limus. NÃ¤iteks:\enlargethispage{1.3\baselineskip}
\begin{itemize}
\item pealkirjade kirjasuurus ja nummerdus tuleb valida nii, et
  peatÃ¼kkide ja jaotiste struktuur oleks lugejale selge;
\item reapikkus peab olema piisavalt vÃ¤ike, et mitte lugeja silmi
  kurnata, samas aga piisavalt suur, et lehekÃ¼lg kenasti tÃ¤ita.
\end{itemize}

Visuaalredaktoritega\index{visuaalredaktorid} loovad kasutajad tihti
esteetiliselt kauneid dokumente, millel struktuur peaaegu puudub vÃµi
pole kooskÃµlaline. \LaTeX{} ennetab selliseid vormistusvigu, sest sunnib
autorit kirjeldama dokumendi \emph{loogilist} struktuuri ja valib selle
jÃ¤rgi ise kÃµige sobivama kujunduse.

\subsection{Eelised ja puudused}

Kui visuaalredaktorite ja \LaTeX i kasutajad omavahel kokku saavad,
tekib tihti arutelu teemal "`\index{LaTeXi eelised@\LaTeX i
eelised}\LaTeX i eelised tavalise tekstitÃ¶Ã¶tlusprogrammi ees"' vÃµi
vastupidi. Kui selline arutelu kÃ¤ivitub, siis on kÃµige parem hoida
madalat profiili, sest sageli kipuvad need mÃµttevahetused kÃ¤est Ã¤ra
minema. Kuid mÃµnikord ei ole pÃ¤Ã¤su \ldots

Seega on siin natuke laskemoona. \LaTeX i peamised eelised tavaliste
tekstitÃ¶Ã¶tlusprogrammide ees on jÃ¤rgmised.
\begin{itemize}
\item Saab kasutada professionaalseid kujundusi, tÃ¤nu millele nÃ¤eb
  dokument vÃ¤lja tÃµesti nagu "`trÃ¼kitud"'.
\item Valemite vormistamine on mugav.
\item Vaja on selgeks Ãµppida ainult mÃµned lihtsasti arusaadavad
  kÃ¤sud, mis mÃ¤Ã¤ravad Ã¤ra dokumendi loogilise struktuuri. Peaaegu mitte
  kunagi pole vaja jÃ¤nnata dokumendi tegeliku kujundusega.
\item Lihtsasti saab luua ka keerulisi struktuure nagu allmÃ¤rkusi,
  ristviiteid, sisukordi ja kirjandusnimestikke.
\item TÃ¼pograafiliste Ã¼lesannete jaoks, mida baas-\LaTeX{} ei toeta, on
  olemas vabalt kasutatavad lisapaketid. NÃ¤iteks on olemas paketid
  dokumenti \PSi i graafika lisamiseks ja kindlat standardit jÃ¤rgivate
  kirjandusnimestike vormistamiseks. Paljusid neist pakettidest on
  kirjeldatud raamatus \companion.
\item \LaTeX{} soodustab hea struktuuriga tekstide kirjutamist, sest see
  on viis, kuidas \LaTeX{} tÃ¶Ã¶tab -- struktuuri mÃ¤Ã¤rates.
\item \LaTeXe{} ladumismootor \TeX{} on vÃ¤ga portatiivne ja vaba.
  SeetÃµttu tÃ¶Ã¶tab sÃ¼steem peaaegu igal riistvaraplatvormil.
%
% Add examples ...
%
\end{itemize}

\LaTeX il on samuti mÃµningaid puudusi. Ma arvan, et minul on veidi raske
leida Ã¼htki mÃµistlikku, kuid olen kindel, et teised suudavad neid vÃ¤lja
tuua sadu \texttt{;-)}
\begin{itemize}
\item \LaTeX{} ei aita eriti inimesi, kes on mÃ¼Ã¼nud oma hinge
  \ldots
\item Kuigi valmis dokumendikujundustes saab sÃ¤ttida
  mÃµningaid parameetreid, on terve uue kujunduse loomine raske ja vÃµtab
  palju aega.\footnote{Kuuldused rÃ¤Ã¤givad, et see on Ã¼ks
  peamistest kÃ¼simustest, mida puudutab valmiv \LaTeX 3
  sÃ¼steem.}\index{LaTeX3@\LaTeX 3}
\item VÃ¤ga raske on kirjutada struktureerimata ja organiseerimata
  tekste.
\item Lubavatest esimestest sammudest hoolimata ei tarvitse sinu
  lemmikhamster kunagi tÃ¤ielikult mÃµista loogilise mÃ¤rgendamise
  pÃµhimÃµtet.
\end{itemize}

\section{\LaTeX i sisendfailid}

\LaTeX i sisendiks\index{sisendfail} on tavaline tekstifail.
Unixis/Linuxis on tekstifailid Ã¼sna tavalised. Windowsis saab
tekstifaile moodustada Notepadiga. Sisendfail sisaldab nii teose teksti
kui ka kÃ¤ske, mis Ã¼tlevad \LaTeX ile, kuidas teksti vormistada. Kui
tegutseda \LaTeX i integreeritud keskkonnas, siis on seal olemas
vahendid tekstivormingus sisendfaili loomiseks \LaTeX i jaoks.

\subsection{TÃ¼hikud}

"`TÃ¼hisÃ¼mboleid"' nagu tÃ¼hikut ja tabulatsioonimÃ¤rki kÃ¤sitleb \LaTeX{}
Ã¼htviisi \wi{tÃ¼hik}una. \emph{Mitu jÃ¤rjestikust} \wi{tÃ¼hisÃ¼mbol}it
loetakse \emph{Ã¼heks} tÃ¼hikuks. Rea alguses olevat tÃ¼hikut Ã¼ldiselt
ignoreeritakse ja Ã¼hte reavahetust loetakse samuti
tÃ¼hikuks.\index{tÃ¼hik!rea alguses}

TÃ¼hi rida kahe tekstirea vahel mÃ¤rgib lÃµigu lÃµppu. \emph{Mitu} tÃ¼hja
rida on sama mis \emph{Ã¼ks} tÃ¼hi rida. Seda illustreerib jÃ¤rgmine nÃ¤ide.
Vasakul on sisendfaili tekst ja paremal vormindatud vÃ¤ljund.

\begin{example}
Pole oluline, kas
sÃµna jÃ¤rele lisada Ã¼ks
vÃµi mitu       tÃ¼hikut.

TÃ¼hi rida alustab uut
lÃµiku.
\end{example}

\subsection{ErimÃ¤rgid}

JÃ¤rgmised mÃ¤rgid on \wi{reserveeritud sÃ¼mbolid}, millel on \LaTeX is kas
eritÃ¤hendus vÃµi pole nad kÃµigis kirjades kÃ¤ttesaadavad. Kui sisestada
need mÃ¤rgid otse teksti, siis tavaliselt neid ei trÃ¼kita, vaid nad
panevad \LaTeX i tegema asju, mida kasutajal ilmselt polnud plaanis.
\begin{code}
\verb.#  $  %  ^  &amp;  _  {  }  ~  \ . %$
\end{code}
Nagu edaspidi nÃ¤eme, saab neid mÃ¤rke siiski teksti lisada, kui kirjutada
nende ette \wi{langjoon}:
\begin{example}
\# \$ \% \^{} \&amp; \_ \{ \} \~{}
\textbackslash
\end{example}

Teisi sÃ¼mboleid ja palju muud saab trÃ¼kkida erikÃ¤skudega
valemire\v{z}iimis vÃµi diakriitiliste mÃ¤rkidena.
\index{langjoon}Langjoone mÃ¤rki \textbackslash{} \emph{ei saa} sisestada
teist langjoont selle ette lisades (\verb|\\|); see mÃ¤rgijÃ¤rjend on
mÃµeldud rea murdmiseks. Selle asemel vÃµib kasutada kÃ¤sku
\ci{textbackslash}.

\subsection{\LaTeX i kÃ¤sud}

\LaTeX i \index{kÃ¤sk}kÃ¤sud on tÃµstutundlikud ning nad esinevad
emmal-kummal jÃ¤rgmisest kahest kujust.

\begin{itemize}
\item KÃ¤sk algab \wi{langjoon}ega \verb|\| ja sellele jÃ¤rgneb ainult
tÃ¤htedest koosnev nimi. KÃ¤su nime lÃµpetab tÃ¼hik, number vÃµi Ã¼kskÃµik
milline muu mittetÃ¤ht.
\item KÃ¤sk koosneb langjoonest ja tÃ¤pselt Ã¼hest mittetÃ¤hest.
\end{itemize}

Paljudel kÃ¤skudel on olemas ka tÃ¤rnkuju, mille puhul kÃ¤su nime jÃ¤rele on
lisatud tÃ¤rn.\index{kÃ¤sk!tÃ¤rniga}\index{tÃ¤rniga kÃ¤sk}

%
% \\* doesn't comply !
%

%
% Can \3 be a valid command ? (jacoboni)
%
\label{whitespace}

\LaTeX{} ignoreerib tÃ¼hikuid kÃ¤skude jÃ¤rel. Kui on vaja panna kÃ¤su
jÃ¤rele \index{tÃ¼hik!kÃ¤su jÃ¤rel}tÃ¼hik, tuleb kÃ¤su nime jÃ¤rele kirjutada
kas tÃ¼hi argument \verb|{}| ja tÃ¼hik vÃµi siis spetsiaalne tÃ¼hja vahe
kÃ¤sk. TÃ¼hi argument \verb|{}| ei lase \LaTeX il pÃ¤rast kÃ¤su nime
tulevaid tÃ¼hikuid Ã¤ra sÃ¼Ã¼a.

\begin{example}
Algajatel vÃµib \TeX tÃ¼hikud kÃ¤su
jÃ¤rel vahele jÃ¤tta. % valesti
EdasijÃµudnutele \TeX{} sobib, sest
nemad on \TeX perdid ja teavad,
kuidas tÃ¼hikuid lisada. % Ãµigesti
\end{example}

MÃµned kÃ¤sud nÃµuavad \index{argument}argumenti, mis tuleb anda
\index{looksulud}looksulgudes \verb|{ }| pÃ¤rast kÃ¤su nime. MÃµned kÃ¤sud
tunnistavad ka \index{valikuline
argument}\index{argument!valikuline}valikulist argumenti, mis lisatakse
kÃ¤su nime jÃ¤rele \index{nurksulud}nurksulgudes~\verb|[ ]|.
\begin{code}
\verb|\|\textit{kÃ¤sk}\verb|[|\textit{valikuline argument}\verb|]{|\textit{argument}\verb|}|
\end{code}
JÃ¤rgmistes nÃ¤idetes on kasutatud mÃµningaid \LaTeX i kÃ¤ske. Nende pÃ¤rast
pole vaja muretseda, neid selgitatakse hiljem.

\begin{example}
Sa vÃµid mulle \textsl{toetuda}!
\end{example}
\begin{example}
Palun alusta uut rida
just siit!\newline
TÃ¤nan!
\end{example}

\subsection{Kommentaarid}
\index{kommentaarid}

Kui \LaTeX{} kohtab sisendfaili tÃ¶Ã¶deldes protsendimÃ¤rki
\index{%@\texttt{\%}}\verb|%|, siis ignoreerib ta kÃ¤siloleva rea
Ã¼lejÃ¤Ã¤nud osa, reavahetust ja kÃµiki tÃ¼hisÃ¼mboleid jÃ¤rgmise rea alguses.
Nii saab sisendfaili kirjutada mÃ¤rkusi, mis trÃ¼kiversioonis ei ilmu.

\begin{example}
See on % rumal
% Parem: Ãµpetlik &lt;----
nÃ¤ide: kuulilen%
              nuteetun%
    neliluuk
\end{example}

MÃ¤rgi \verb|%| abil saab ka tÃ¼keldada pikki sisendridu, kus tÃ¼hikud ega
reavahetused pole lubatud.

Pikemate kommentaaride jaoks on olemas keskkond \ei{comment} paketist
\pai{verbatim}. Selle keskkonna kasutamiseks tuleb dokumendi
preambulisse lisada rida \verb|\usepackage{verbatim}|, nagu selgitatakse
edaspidi.

\begin{example}
See on Ã¼ks teine
\begin{comment}
Ã¼sna rumal,
kuid kasulik
\end{comment}
nÃ¤ide kommentaaride
lisamisest dokumenti.
\end{example}
\noindent See ei tÃ¶Ã¶ta keerulisemate keskkondade sees, nagu
valemikeskkond.

\section{Sisendfaili struktuur}
\label{sec:structure}\index{sisendfail}
Kui \LaTeXe{} tÃ¶Ã¶tleb sisendfaili, siis eeldab ta, et see jÃ¤rgib
teatavat \index{sisendfaili struktuur}struktuuri. Sellest tulenevalt
peab iga sisendfail algama kÃ¤suga\cih{documentclass}
\begin{code}
\verb|\documentclass{...}|
\end{code}
See mÃ¤Ã¤rab, mis liiki dokumendiga on tegu. Selle jÃ¤rel tulevad kÃ¤sud,
mis mÃµjutavad kogu dokumendi vÃ¤limust, vÃµi loevad sisse \wi{pakett}e,
mis lisavad \LaTeX i sÃ¼steemile uusi vÃµimalusi. Pakett loetakse sisse
kÃ¤suga\cih{usepackage}
\begin{code}
\verb|\usepackage{...}|
\end{code}

Kui kogu seadistustÃ¶Ã¶ on tehtud,\footnote{KÃ¤skude \texttt{\bs
documentclass} ja \texttt{\bs begin$\mathtt{\{}$document$\mathtt{\}}$}
vahele jÃ¤Ã¤vat dokumendi osa nimetatakse \emph{\wi{preambul}iks}.} siis
algab dokumendi pÃµhisisu kÃ¤suga
\begin{code}
\verb|\begin{document}|
\end{code}
NÃ¼Ã¼d vÃµib sisestada teksti vaheldumisi igasuguste kasulike \LaTeX i
kÃ¤skudega. Dokumendi lÃµppu pannakse kÃ¤sk
\begin{code}
\verb|\end{document}|
\end{code}
mis Ã¼tleb \LaTeX ile, et tÃ¶Ã¶ on lÃ¤bi. KÃµike, mis veel jÃ¤rgneb, \LaTeX{}
ignoreerib.

Joonisel~\ref{mini} on kujutatud minimaalse \LaTeX i faili sisu. Veidi
keerukam \wi{sisendfail} on joonisel~\ref{document}.\index{sisendfail}

\begin{figure}[tp]
\begin{lined}{6cm}
\begin{verbatim}
\documentclass{article}
\begin{document}
Minimaalne on ilus.
\end{document}
\end{verbatim}
\end{lined}
\caption{Minimaalne \LaTeX i fail} \label{mini}
\end{figure}

\begin{figure}[tp]
\begin{lined}{10cm}
\begin{verbatim}
\documentclass[a4paper,11pt]{article}
% seadistused eesti keele jaoks
\usepackage[estonian]{babel}
\usepackage[utf8]{inputenc}
\usepackage[T1]{fontenc}
% mÃ¤Ã¤ra pealkiri
\author{H.~Partl}
\title{Minimalism}
\begin{document}
% moodustab pealkirja
\maketitle
% lisab sisukorra
\tableofcontents
\section{MÃµned huvitavad sÃµnad}
Nii, siin algab minu armas artikkel.
\section{NÃ¤gemiseni}
\ldots{} ja siin ta lÃµpeb.
\end{document}
\end{verbatim}
\end{lined}
\caption[Realistliku ajakirjaartikli nÃ¤ide]{Realistliku ajakirjaartikli
nÃ¤ide. KÃµiki selles nÃ¤ites esinevaid kÃ¤ske tutvustame hiljem.}
\label{document}

\end{figure}

\section{TÃ¼Ã¼piline kÃ¤sureasessioon}

Arvatavasti on nÃ¼Ã¼d tekkinud suur tahtmine lehekÃ¼ljel \pageref{mini}
olevat kena vÃ¤ikest \LaTeX i sisendfaili ise jÃ¤rele proovida. Siin on
veidi juhiseid: \LaTeX il endal puuduvad graafiline liides ja peened
vajutatavad nupud. Ta on lihtsalt programm, mis tÃ¶Ã¶tleb sisendfaili.
MÃµnes \LaTeX i installatsioonis on olemas graafiline kasutajaliides, kus
sisendfaili kompileerimiseks on olemas nupp \LaTeX. Teistes sÃ¼steemides
vÃµib olla vaja midagi klaviatuurilt trÃ¼kkida, seega nÃ¤itame siin, kuidas
meelitada \LaTeX i kompileerima sisendfaili tekstipÃµhises sÃ¼steemis.
TÃ¤helepanu: see kirjeldus eeldab, et arvutis on olemas tÃ¶Ã¶tav \LaTeX i
installatsioon.\footnote{See on nii enamikus hÃ¤sti hallatud Unixi
sÃ¼steemides ning \ldots{} TÃµelised Mehed kasutavad Unixit, nii et
\ldots{} \texttt{;-)}}

\begin{enumerate}
\item

Ava/loo \LaTeX i sisendfail. See fail peab olema lihtne ASCII tekst.
Unixis teevad kÃµik tekstiredaktorid just seda. Windowsis tuleks hoolt
kanda, et fail salvestatakse ASCII vÃµi lihtteksti vormingus. Faili nime
valides tuleks jÃ¤lgida, et laiendiks saaks \eei{tex}.

\item

Ava kÃ¤surida vÃµi \texttt{cmd} aken, mine kataloogi, kus sisendfail asub,
ja kÃ¤ivita \LaTeX{} sisendfailil.
\begin{lscommand}
\verb+latex foo.tex+
\end{lscommand}
Ã•nnestumise korral tekib tÃ¶Ã¶ tulemusena fail laiendiga \eei{dvi}.
Vajalik vÃµib olla sisendfail \LaTeX ist lÃ¤bi lasta mitu korda, et
sisukord ja kÃµik ristviited Ãµigeks muutuksid. Kui sisendfailis on mÃµni
viga, siis teatab \LaTeX{} sellest ja peatab faili tÃ¶Ã¶tlemise. Vajuta
Ctrl+D, et kÃ¤sureale tagasi saada.

\item

NÃ¼Ã¼d vÃµib \wi{DVI-fail}i vaadata. Selleks on mitu vÃµimalust. Faili
vaatamiseks ekraanil on kÃ¤sk\index{Xdvi}
\begin{lscommand}
\verb+xdvi foo.dvi &amp;+
\end{lscommand}
See tÃ¶Ã¶tab ainult Unixis X11-ga. Windowsis vÃµib proovida programmi
\wi{Yap} (\emph{Yet another previewer}).

VÃµib ka teisendada DVI-faili \PSi iks, mida saab printida vÃµi vaadata
\wi{Ghostscript}iga, andes
kÃ¤su\index{dvips@\texttt{dvips}}\index{PS-fail}
\begin{lscommand}
\verb+dvips -Pcmz foo.dvi -o foo.ps+
\end{lscommand}

Kui veab, siis vÃµib \LaTeX i sÃ¼steem sisaldada isegi tÃ¶Ã¶riista
\index{dvipdf@\texttt{dvipdf}}\texttt{dvipdf}, millega saab DVI-faili
teisendada otse PDF-iks.\index{PDF-fail}
\begin{lscommand}
\verb+dvipdf foo.dvi+
\end{lscommand}

\end{enumerate}

\section{Dokumendi kujundus}

\subsection {Dokumendiklassid}\label{sec:documentclass}

Esimene informatsioon, mida \LaTeX{} sisendfaili tÃ¶Ã¶tlemisel vajab, on
loodava dokumendi liik. See mÃ¤Ã¤ratakse kÃ¤suga \ci{documentclass}.
\begin{lscommand}
\ci{documentclass}\verb|[|\emph{suvandid}\verb|]{|\emph{klass}\verb|}|
\end{lscommand}
\noindent Argument \emph{klass} mÃ¤Ã¤rab dokumendi liigi.
Tabelis~\ref{documentclasses} on loetletud dokumendiklassid, mida
kÃ¤esolevas sissejuhatuses mainitakse. \LaTeXe{} distributsiooni
kuulub muidki dokumendiklasse, sealhulgas klassid kirjade ja esitluste
jaoks. Argument \index{suvand}\emph{suvandid} tÃ¤psustab dokumendiklassi
kÃ¤itumist. Suvandid tuleb Ã¼ksteisest eraldada komadega. Standardsete
dokumendiklasside kÃµige tavalisemad suvandid on kirjas
tabelis~\ref{options}.

\begin{table}[!bp]
\caption{Dokumendiklassid} \label{documentclasses}
\begin{lined}{\textwidth}
\begin{description}

\item [\normalfont\pai{article}] teadusajakirjade artiklid,
  ettekanded, lÃ¼hiaruanded, programmidokumentatsioon, infolehed, \ldots{}
  \index{klass!article@\textsf{article}}
\item [\normalfont\pai{proc}] artikliklassil pÃµhinevate dokumentide
  kogumikud (toimetised). \index{klass!proc@\textsf{proc}}
\item [\normalfont\pai{minimal}] nii vÃ¤ike kui saab olla. MÃ¤Ã¤rab
  ainult tekstiploki mÃµÃµtmed ja pÃµhikirja tÃ¼Ã¼bi. Kasutatakse peamiselt
  silumise eesmÃ¤rgil. \index{klass!minimal@\textsf{minimal}}
\item [\normalfont\pai{report}] pikemad mitmepeatÃ¼kilised aruanded,
  vÃ¤iksemad raamatud, vÃ¤itekirjad, \ldots{}
  \index{klass!report@\textsf{report}}
\item [\normalfont\pai{book}] pÃ¤ris raamatud.
  \index{klass!book@\textsf{book}}
\item [\normalfont\pai{slides}] slaidid. Tekstikirjaks on suur
  seriifideta kiri. Slaidide jaoks on eelistatum klass \pai{beamer}.
  \index{klass!slides@\textsf{slides}}\index{klass!beamer@\textsf{beamer}}
\end{description}
\end{lined}
\end{table}

\begin{table}[tp]
\caption{Dokumendiklasside suvandid} \label{options}
\begin{lined}{\textwidth}
% \begin{flushleft}
\begin{description}
\item[\normalfont\texttt{10pt}, \texttt{11pt}, \texttt{12pt}] \quad
  MÃ¤Ã¤rab dokumendi pÃµhikirja suuruse. Kui suvandit pole antud, siis
  vÃµetakse selleks \texttt{10pt}.%
  \index{kirjasuurus}\index{dokumendi kirjasuurus}\index{pÃµhikirja suurus}%
  \index{10pt@\texttt{10pt}}\index{11pt@\texttt{11pt}}\index{12pt@\texttt{12pt}}

\item[\normalfont\texttt{a4paper}, \texttt{letterpaper}, \ldots] \quad
  MÃ¤Ã¤rab paberi formaadi. Vaikeformaat on \texttt{letterpaper}. Veel on
  olemas \texttt{a5paper}, \texttt{b5paper}, \texttt{executivepaper} ja
  \texttt{legalpaper}.
  \index{paberi formaat}%
  \index{formaat!A4}\index{formaat!letter}\index{formaat!A5}%
  \index{formaat!B5}\index{formaat!executive}\index{formaat!legal}%
  \index{a4paper@\texttt{a4paper}}\index{letterpaper@\texttt{letterpaper}}%
  \index{a5paper@\texttt{a5paper}}\index{b5paper@\texttt{b5paper}}%
  \index{executivepaper@\texttt{executivepaper}}\index{legalpaper@\texttt{legalpaper}}

\item[\normalfont\texttt{fleqn}] \quad Rajastab eraldi real olevad
  valemid vasakule, mitte keskele.
  \index{fleqn@\texttt{fleqn}}

\item[\normalfont\texttt{leqno}] \quad Paneb valeminumbrid valemist
  vasakule, mitte paremale.
  \index{leqno@\texttt{leqno}}

\item[\normalfont\texttt{titlepage}, \texttt{notitlepage}] \quad MÃ¤Ã¤rab,
  kas pÃ¤rast dokumendi \index{tiitel}tiitlit alustada uut lehekÃ¼lge vÃµi
  mitte. Klass \pai{article} vaikimisi ei alusta uut lehekÃ¼lge,
  klassid \pai{report} ja \pai{book} alustavad. \index{tiitel}
  \index{titlepage@\texttt{titlepage}}\index{notitlepage@\texttt{notitlepage}}

\item[\normalfont\texttt{onecolumn}, \texttt{twocolumn}] \quad KÃ¼ljendab
  dokumendi teksti \index{Ã¼heveeruline trÃ¼kk}Ã¼hes veerus vÃµi
  \index{kaheveeruline trÃ¼kk}kahes veerus.
  \index{onecolumn@\texttt{onecolumn}}\index{twocolumn@\texttt{twocolumn}}

\item[\normalfont\texttt{twoside}, \texttt{oneside}] \quad MÃ¤Ã¤rab, kas
  genereerida kahepoolselt vÃµi Ã¼hepoolselt trÃ¼kitavate lehekÃ¼lgedega
  vÃ¤ljund. Vaikimisi on klassid \pai{article} ja \pai{report}
  \index{Ã¼hepoolne trÃ¼kk}Ã¼hepoolsed, klass \pai{book} aga
  \index{kahepoolne trÃ¼kk}{kahepoolne}. See suvand puudutab ainult
  dokumendi stiili. Suvand \texttt{twoside} \emph{ei anna} kasutatavale
  printerile korraldust printida dokument vÃ¤lja kahepoolselt.
  \index{oneside@\texttt{oneside}}\index{twoside@\texttt{twoside}}

\item[\normalfont\texttt{landscape}] \quad Muudab dokumendi kujunduse
  sobivaks rÃµhtpaigutuses printimise jaoks.
  \index{landscape@\texttt{landscape}}\index{rÃµhtpaigutus}

\item[\normalfont\texttt{openright}, \texttt{openany}] \quad Seab peatÃ¼kid algama
  kas ainult parempoolsel lehekÃ¼ljel vÃµi jÃ¤rgmisel vabal lehekÃ¼ljel. Ei
  tÃ¶Ã¶ta klassiga \pai{article}, mis peatÃ¼kke ei tunne. Vaikimisi
  algavad peatÃ¼kid klassis \pai{report} jÃ¤rgmisel vabal lehekÃ¼ljel ja
  klassis \pai{book} parempoolsel lehekÃ¼ljel.
  \index{openright@\texttt{openright}}\index{openany@\texttt{openany}}

\end{description}
% \end{flushleft}
\end{lined}
\end{table}

NÃ¤iteks vÃµib \LaTeX i sisendfail alata reaga
\begin{code}
\ci{documentclass}\verb|[11pt,twoside,a4paper]{article}|
\end{code}
Sellega vormistab \LaTeX{} dokumendi \emph{artiklina} pÃµhikirja
suurusega \emph{11 punkti} kÃ¼ljenduses, mis sobib
\emph{kahepoolseks} printimiseks \emph{A4-lehele}.

\subsection{Paketid}
\index{pakett}Dokumenti kirjutades vÃµib mÃµnes valdkonnas ilmneda
probleeme, mida baas-\LaTeX{} lahendada ei suuda. Kui on vaja dokumenti
lisada graafikat, moodustada vÃ¤rvilist teksti vÃµi lugeda failist sisse
programmi lÃ¤htekoodi, siis tuleb \LaTeX i vÃµimeid laiendada. Selliseid
laiendusi nimetatakse pakettideks. Pakett vÃµetakse kasutusele kÃ¤suga
\begin{lscommand}
\ci{usepackage}\verb|[|\emph{suvandid}\verb|]{|\emph{pakett}\verb|}|
\end{lscommand}
\noindent kus \emph{pakett} on paketi nimi ja \emph{suvandid} nimekiri
vÃµtmesÃµnadest, mis kÃ¤ivitavad paketis spetsiaalseid funktsioone. KÃ¤sk
\ci{usepackage} pannakse dokumendi preambulisse. TÃ¤psemalt vaadeldi seda
jaotises \ref{sec:structure}.

MÃµned paketid tulevad kaasa \LaTeXe{} baasdistributsiooniga (vt
tabelit~\ref{packages}), teised on saadaval eraldi. Oma arvutisse
installitud pakettide kohta peaks rohkem infot andma \guide. PÃµhiline
infoallikas \LaTeX i pakettide kohta on \companion, mis sisaldab sadade
pakettide kirjeldusi, samuti juhiseid, kuidas \LaTeXe{} jaoks ise
laiendusi kirjutada.

Kaasaegses \TeX i distributsioonis on suur hulk pakette juba
eelinstallitud. Unixis saab paketi dokumentatsiooni kÃ¤tte kÃ¤suga
\index{texdoc@\texttt{texdoc}}\texttt{texdoc}.

\begin{table}[tp]
\caption{MÃµned \LaTeX iga kaasatulevad paketid} \label{packages}
\begin{lined}{\textwidth}
\begin{description}
\item[\normalfont\pai{doc}] VÃµimaldab \LaTeX is koostatud programme
  dokumenteerida. Kirjeldatud failis \texttt{doc.dtx}\footnote{See
  fail peaks olema sÃ¼steemis installitud ning \wi{DVI-fail}i
  peaks saama genereerida kÃ¤suga \texttt{latex doc.dtx} Ã¼kskÃµik millises
  kataloogis, kus kasutajal on kirjutamisÃµigus. Sama kehtib kÃµigi
  teiste selles tabelis nimetatud failide kohta.} ja raamatus
  \companion.

\item[\normalfont\pai{exscale}] Teeb kÃ¤ttesaadavaks laiendatud
  valemikirjade skaleeritud variandid. Kirjeldatud failis
  \texttt{ltexscale.dtx}.

\item[\normalfont\pai{fontenc}] MÃ¤Ã¤rab, millist \wi{kirjakodeering}ut
  \LaTeX{} peaks kasutama. Kirjeldatud failis \texttt{ltoutenc.dtx}.

\item[\normalfont\pai{ifthen}] Teeb kÃ¤ttesaadavaks kÃ¤sud kujul
  "`kui \ldots{} siis \ldots{} muidu \ldots"'. Kirjeldatud failis
  \texttt{ifthen.dtx} ja raamatus \companion.

\item[\normalfont\pai{latexsym}] \LaTeX i sÃ¼mbolikirja kasutamiseks
  tuleks sisse lugeda pakett \pai{latexsym}. Kirjeldatud
  failis \texttt{latexsym.dtx} ja raamatus \companion.

\item[\normalfont\pai{makeidx}] Muudab kÃ¤ttesaadavaks aineregistri
  moodustamise kÃ¤sud. Kirjeldatud jaotises~\ref{sec:indexing} ja
  raamatus \companion.

\item[\normalfont\pai{syntonly}] TÃ¶Ã¶tleb dokumenti ilma seda ladumata.

\item[\normalfont\pai{inputenc}] Lubab mÃ¤Ã¤rata sisendkodeeringut,
  nagu ASCII, ISO Latin-1, ISO Latin-2, 437/850 IBM koodilehekÃ¼ljed,
  Apple Macintosh, Next, ANSI-Windows vÃµi kasutaja defineeritud
  kodeering. Kirjeldatud failis \texttt{inputenc.dtx}.
\end{description}
\end{lined}
\end{table}

\subsection{LehekÃ¼ljestiilid}

\LaTeX{} toetab kolme eeldefineeritud \wi{pÃ¤is}e/\wi{jalus}e
kombinatsiooni ehk nn \wi{lehekÃ¼ljestiil}i. KÃ¤su
\begin{lscommand}
\ci{pagestyle}\verb|{|\emph{stiil}\verb|}|
\end{lscommand}
\noindent argument \emph{stiil} mÃ¤Ã¤rab, millist stiili kasutada.
Eeldefineeritud stiilid on loetletud tabelis~\ref{pagestyle}.

\begin{table}[tp]
\caption{\LaTeX i eeldefineeritud lehekÃ¼ljestiilid} \label{pagestyle}
\begin{lined}{\textwidth}
\begin{description}

\item[\normalfont\texttt{plain}] trÃ¼kib lehekÃ¼lje alaÃ¤Ã¤rde, jaluse
keskele, lehekÃ¼ljenumbrid. Vaikestiil.
\index{lehekÃ¼ljestiil!plain@\texttt{plain}}\index{plain@\texttt{plain}}

\item[\normalfont\texttt{headings}] trÃ¼kib iga lehekÃ¼lje pÃ¤isesse
jooksva peatÃ¼ki pealkirja ja lehekÃ¼ljenumbri, jalus jÃ¤Ã¤b tÃ¼hjaks. (See
on kÃ¤esolevas dokumendis kasutatav stiil.)
\index{lehekÃ¼ljestiil!headings@\texttt{headings}}\index{headings@\texttt{headings}}

\item[\normalfont\texttt{empty}] jÃ¤tab nii pÃ¤ise kui ka jaluse tÃ¼hjaks.
\index{lehekÃ¼ljestiil!empty@\texttt{empty}}\index{empty@\texttt{empty}}

\end{description}
\end{lined}
\end{table}

Jooksva lehekÃ¼lje stiili on vÃµimalik muuta kÃ¤suga
\begin{lscommand}
\ci{thispagestyle}\verb|{|\emph{stiil}\verb|}|
\end{lscommand}
Kirjelduse, kuidas luua oma pÃ¤iseid ja jaluseid, leiab raamatust
\companion{} ning jaotisest~\ref{sec:fancy}
lehekÃ¼ljel~\pageref{sec:fancy}.
%
% Pointer to the Fancy headings Package description !
%

\section{Esineda vÃµivad failid}

\LaTeX iga tÃ¶Ã¶tades vÃµib kasutaja kiiresti leida end eri
\index{laiendid}laienditega failide labÃ¼rindist ilma juhtlÃµngata.
JÃ¤rgmises loendis on kirjas mitmesugused \wi{failitÃ¼Ã¼bid}, mis \TeX iga
tÃ¶Ã¶tades vÃµivad ette tulla. See tabel ei ole kindlasti tÃ¤ielik laiendite
nimekiri, kuid kui puudu on midagi olulist, siis vÃµiks mulle teada anda.

\begin{description}

\item[\eei{tex}] \LaTeX i vÃµi \TeX i sisendfail. Saab kompileerida
kÃ¤suga \texttt{latex}.
\item[\eei{sty}] \LaTeX i makropakett. Saab kÃ¤suga \ci{usepackage}
\LaTeX i dokumenti sisse lugeda.
\item[\eei{dtx}] Dokumenteeritud \TeX{}. See on \LaTeX i stiilifailide
peamine distributsioonivorming. Kui DTX-fail kompileerida, siis on
tulemuseks DTX-failis sisalduva \LaTeX i paketi dokumenteeritud makrokood.
\item[\eei{ins}] Vastavas DTX-failis sisalduvate failide
installija. Laadides \LaTeX i paketi vÃµrgust alla, saab tavaliselt
DTX-faili ja INS-faili. KÃ¤ivitades \LaTeX i INS-failil, saab DTX-faili
lahti pakkida.
\item[\eei{cls}] Klassifail, mis mÃ¤Ã¤rab, kuidas dokument vÃ¤lja nÃ¤eb.
Klassifail valitakse kÃ¤suga \ci{documentclass}.
\item[\eei{fd}] Kirjadefinitsioonide fail, mis tutvustab \LaTeX ile uusi
kirju.
\end{description}
JÃ¤rgmised failid genereerib \LaTeX{} sisendfaili tÃ¶Ã¶tlemisel.

\begin{description}
\item[\eei{dvi}] Seadmest sÃµltumatu fail (\emph{Device Independent
File}). See on \LaTeX i kompileerimistÃ¶Ã¶ pÃµhitulemus. Faili sisu saab
vaadata \wi{DVI-fail}ide vaatamisprogrammiga vÃµi saata printerile
programmiga \index{dvips@\texttt{dvips}}\texttt{dvips} vÃµi muu sarnase
programmiga.
\item[\eei{log}] Sisaldab detailset aruannet sellest, mis viimase
kompileerimise jooksul juhtus.
\item[\eei{toc}] SÃ¤ilitab kÃµigi jaotiste pealkirju. Loetakse sisse
jÃ¤rgmise kompileerimise kÃ¤igus, kui moodustatakse sisukord.
\item[\eei{lof}] Nagu TOC, aga jooniste loetelu jaoks.
\item[\eei{lot}] Sama tabelite loetelu jaoks.
\item[\eei{aux}] Veel Ã¼ks fail, mis kannab informatsiooni Ã¼helt
kompileerimiskorralt jÃ¤rgmisele. Muu hulgas sÃ¤ilitatakse AUX-failis
ristviidetega seotud informatsiooni.
\item[\eei{idx}] Kui dokument sisaldab aineregistrit, siis salvestab
\LaTeX{} kÃµik registrisse minevad sÃµnad sellesse faili. Seda faili
tuleb tÃ¶Ã¶delda programmiga \wi{MakeIndex}. Aineregistri kohta leiab
rohkem infot jaotisest \ref{sec:indexing} lehekÃ¼ljel
\pageref{sec:indexing}.
\item[\eei{ind}] TÃ¶Ã¶deldud IDX-fail, valmis jÃ¤rgmises
kompileerimistsÃ¼klis dokumenti sisselugemiseks.
\item[\eei{ilg}] Logifail, mis Ã¼tleb, mida \wi{MakeIndex} tegi.
\end{description}


% Package Info pointer
%
%



%
% Add Info on page-numbering, ...
% \pagenumbering

\section{Suured projektid}

Suuri dokumente luues vÃµib tekkida soov jaotada \wi{sisendfail} mitmeks
osaks. Selleks on \LaTeX is kaks kÃ¤sku.
\begin{lscommand}
\ci{include}\verb|{|\emph{failinimi}\verb|}|
\end{lscommand}
\noindent Selle kÃ¤suga saab lisada faili \emph{failinimi}\verb|.tex|
sisu kÃ¤siloleva dokumendi sisse. Enne faili \emph{failinimi}\verb|.tex|
materjali tÃ¶Ã¶tlemist alustab \LaTeX{} uut lehekÃ¼lge.

Teist kÃ¤sku saab kasutada preambulis ning selle toimel loeb \LaTeX i
sisse ainult mÃµned kÃ¤skude \verb|\include| argumentideks olevad failid.
\begin{lscommand}
\ci{includeonly}\verb|{|\emph{failinimi}\verb|,|\emph{failinimi}%
\verb|,|\ldots\verb|}|
\end{lscommand}
\noindent PÃ¤rast selle kÃ¤su tÃ¤itmist dokumendi preambulis tÃ¤idetakse
\ci{include}-kÃ¤\-sud ainult nende failinimede puhul, mis on loetletud
kÃ¤su \ci{includeonly} argumendis.

KÃ¤sk \ci{include} alustab sisseloetava teksti ladumist uuelt
lehekÃ¼ljelt. See sobib hÃ¤sti kÃ¤skude \ci{includeonly} jaoks, sest
lehekÃ¼ljepiirid ei muutu, isegi kui mÃµned sisseloetavad failid vÃ¤lja
jÃ¤Ã¤vad. Kuid mÃµnikord pole see soovitav. Sel juhul vÃµib kasutada kÃ¤sku
\begin{lscommand}
\ci{input}\verb|{|\emph{failinimi}\verb|}|
\end{lscommand}
\noindent See kÃ¤sk lihtsalt loeb antud faili sisse. Ei mingeid kirjusid
kostÃ¼Ã¼me ega kuljuseid.

Paketi \pai{syntonly} abil saab lasta \LaTeX il kiiresti dokumendi Ã¼le
kontrollida: \LaTeX{} vaatab dokumendi lÃ¤bi, kontrollib ainult sÃ¼ntaksit
ja kÃ¤skude kasutamise korrektsust, aga ei moodusta (DVI) vÃ¤ljundit. Kuna
selles re\v{z}iimis tÃ¶Ã¶tab \LaTeX{} kiiremini, vÃµib see hoida kokku
vÃ¤Ã¤rtuslikku aega. Kasutamine on vÃ¤ga lihtne:
\begin{code}
\begin{verbatim}
\usepackage{syntonly}
\syntaxonly
\end{verbatim}
\end{code}
Soovides saada tegelikke lehekÃ¼lgi, tuleb lihtsalt teine rida vÃ¤lja
kommenteerida (lisades selle ette protsendimÃ¤rgi).


%

% Local Variables:
% TeX-master: "lshort2e"
% mode: latex
% mode: flyspell
% End:
</pre></body></html>